eso1025no — Pressemelding
VISTA avbilder Sculptorgalaksen
16. juni 2010
Et spektakulrt, nytt bilde av Sculptorgalaksen (NGC 253) er tatt med ESOs VISTA-teleskop ved Paranal-observatoriet i Chile som del av teleskopets frste observasjonsprosjekter. Ved observere i infrardt lys blir bildene fra VISTA mindre pvirket av stv og avslrer myriader av kaldere stjerner, i tillegg til en iynefallende stav av stjerner som gr gjennom galaksesenteret. Observasjonene gir astronomene ny informasjon om galaksens historie og utvikling.
Sculptorgalaksen (NGC 253) ligger i stjernebildet Billedhuggeren (Sculptor p latin) og er en av himmelens mest lyssterke galakser. Den kan faktisk sees med en god prismekikkert, og ble oppdaget av Caroline Herschel fra England i 1783. NGC 253 er en spiralgalakse omtrent 13 millioner lysr unna Jorda, og er det mest lyssterke medlemmet av en liten ansamling galakser kalt Sculptorgruppen, en av de nrmeste galaksegruppene til Den lokale gruppe, som Melkeveien er del av. Den slende visuelle framtoningen skyldes delvis den raske og intense stjernedannelsen NGC 253 klassifiseres nemlig ogs som en starburst-galakse. Den inneholder dessuten mye stv, som hindrer innsyn til mange av dens bestanddeler (eso0902). Observert fra Jorda sees galaksen nesten rett fra siden, med spiralarmene lett synlig i de ytre delene og en lyssterk kjerne i midten.
VISTA (Visible and Infrared Survey Telescope for Astronomy), det seneste tilskuddet til ESOs Paranal-observatorium i den chilenske Atacamarkenen, er verdens strste kartleggingsteleskop. Etter ha blitt overlevert ESO i slutten av 2009 (eso0949), ble teleskopet brukt til to detaljerte studier av sm himmelomrder fr det tok fatt p de mye strre kartleggingsprosjektene som foregr n. Et av disse "smprosjektene" var en nye underskelse av NGC 253 og dens nromrde.
Fordi VISTA observerer p infrarde blgelengder, kan det se rett gjennom stvet som er et av Sculptorgalaksens mest markante trekk p bilder tatt i synlig lys. I tillegg kan en se horder av kaldere stjerner som bare s vidt kan skjelnes med tradisjonelle teleskoper. VISTA-bildet avdekker mesteparten av det som tidligere var skjult bak tykke stvskyer i galakseskivens sentralomrde, og avslrer en tydelig stavlignende struktur bestende av stjerner som gr gjennom kjernen. Denne strukturen kan ikke sees p bilder tatt i synlig lys. I tillegg er de majestetiske spiralarmene n synlig over hele galakseskiven.
De spektakulre observasjonsforholdene som VISTA deler med ESOs Very Large Telescope (VLT), plassert p nabofjelltoppen, er ogs med p gjre de infrarde bildene eksepsjonelt skarpe for et bakkebasert teleskop.
Astronomene nsket bruke dette kraftige instrumentet for belyse noen av Sculptorgalaksens mysterier. De studerer bl.a. myriadene av kalde rde kjempestjerner i haloen som omslutter galaksen, gjr mlinger av sammensetningen til noen av NGC 253s satellitt-dverggalakser, og leter etter hittil uoppdagede objekter, slik som kulehoper og ultrakompakte dverggalakser, som ikke kan gjemme seg for VISTAs flsomme infrarde ye. Astronomene planlegger bruke de unike VISTA-dataene til kartlegge hvordan galaksen ble dannet og har utviklet seg.
Mer informasjon
ESO, European Southern Observatory, er den fremste mellomstatlige astronomiorganisasjonen i Europa og verdens mest produktive astronomiske observatorium. Organisasjonen er finansiert av 14 land: Belgia, Danmark, England, Finland, Frankrike, Italia, Nederland, Portugal, Spania, Sveits, Sverige, Tsjekkia, Tyskland og sterrike. ESO har en ambisis dagsorden med fokus p design, bygging og drifting av effektive bakkebaserte observasjonsanlegg, der hovedmlet er gjre viktige vitenskapelige oppdagelser. ESO har ogs en ledende rolle i fremme og organisere samarbeid innenfor astronomisk forskning. ESO driver tre unike, verdensledende observatorier i Chile: La Silla, Paranal og Chajnantor. Ved Paranal har ESO bygget Very Large Telescope, verdens mest avanserte astronomiske observatorium for synlig lys, og VISTA, verdens strste kartleggingsteleskop. ESO er den europeiske partner i et revolusjonerende teleskop kalt ALMA, ntidens strste astronomiprosjekt. ESO planlegger for tiden et skalt ekstremt stort optisk/nr-infrardt teleskop som har ftt betegnelsen E-ELT: European Extremely Large Telescope. Med en speildiameter p 42 meter vil dette bli det strste "ye" i verden som skuler opp p himmelen.
Linker
Kontakter
Andreas O. Jaunsen
Oslo, Norge
Mob.: +47 99 59 88 00
E-post: ajaunsen@astro.uio.no
Jan-Erik Ovaldsen
Oslo, Norge
E-post: j.e.ovaldsen@astro.uio.no
Richard Hook
ESO, Survey Telescopes PIO
Garching, Germany
Tlf.: +49 89 3200 6655
E-post: rhook@eso.org
Om pressemeldingen
Pressemld. nr.: | eso1025no |
Navn: | NGC 253 |
Type: | • Local Universe : Galaxy : Activity : Starburst |
Facility: | Visible and Infrared Survey Telescope for Astronomy |