eso1607da — Pressemeddelelse
I de gravlagte kmpers rige
2. marts 2016
Hvordan dannes de, disse supertunge, unge stjerner, som er tndte som stjerner for ganske nyligt; begravede dybt inde i de tykke stvtger her p billedet? De dybrde gastger fr deres lys fra skjulte stjerner. P den kosmiske scene lever disse sviende varme nytilkomne stjerner kun ganske kort, og hvor de stammer fra er stadig en kilde til forundring. Billedet her, af den enorme tge RCW 106, er optaget med ESOs VLT Survey Telescope (VST) p Paranalobservatoriet i Chile.
RCW 106 er blevet studeret af astronomerne i nogen tid. Det er s ikke de rde skyer, som er de mest interessante, men snarere at det endnu ikke er lykkedes af forklare oprindelsen af nogle tunge og strktlysende stjerner, som er begravet dybt inde i tgen. Selvom superstjernerne er meget klare, kan de ikke ses p billeder optaget i synligt lys, som dette her. Stvmngderne omkring stjernerne er for ttte, men p billeder optaget i lngere blgelngder, dukker de frem.
RCW 106 er en udbredt sky af gasarter og stv, og den befinder sig omkring 12 000 lysr borte fra os, i det sydlige stjernebillede Norma (Vinkelmlet). Navnet fremkommer fordi omrdet er nummer 106 i et katalog over H II-omrder i den sydlige del af Mlkevejen[1]. H II-omrder er skyer af hydrogengas, som ioniseres af det intense stjernelys fra meget varme, unge stjerner. Det fr skyerne til at lyse op, s man kan se deres underlige og smukke former.
Selve RCW 106 er den rde sky over midten p dette nye billede. Det meste af dette enorme H II er skjult for os af stv, og den er meget strre end det, man kan se p billedet. P billedet kan man ogs se flere objekter, som ikke har noget med tgen at gre. Billedet er et vidvinkelbillede fra VST. For eksempel er de lysende striber til hjre i billedet resterne af en gammel supernova, og de lysende rde striber nederst til venstre er gasarter omkring en sjlden og meget varm stjerne[2]. Hen over hele det kosmiske landskab strkker sig s striber og pletter med mrkt stv, som dkker for, hvad der sker bagved. For de middeltunge stjerner, som for eksempel Solen kender vi dannelsesprocesserne ret godt: gasskyer bliver trukket sammen af deres egne tyngdekrfter, ttheden og temperaturen stiger, og s starter atomkernefusionen i deres indre, og de begynder at lyse. Den forklaring er bare ikke tilstrkkelig for de allertungeste stjerner, som de der er begravet inde i omrder som RCW 106. Disse stjerner, som astronomerne giver betegnelsen O-type stjerner, kan vre mere end 50 gange tungere end Solen, og forskerne kan endnu ikke forklare, hvordan de stjerner kan samle s meget gas og samtidig holde sammen p det hele under dannelsen.
O-stjernerne udgr sandsynligvis de ttteste dele af tger som RCW 106, og de er meget svre at komme til at studere. Dels befinder de sig dybt inde i stvtgerne, og dels lever de meget kort tid. P blot nogle f gange ti millioner r opbruger de deres kernebrndstof. Til sammenligning har lettere stjerner levetider, som kan vre snese af milliarder r. Solen bliver for eksempel omkring 10 milliarder r gammel, og den er nu halvvejs i sin levetid.
Det, at O-stjernerne har svrt ved at dannes, og at de lever s kort, betyder, at de er meget sjldne. Det er kun een for hver tre millioner stjerner i vores nabolag, som er en O-stjerne. Oven i kbet er der ingen af dem, som befinder sig s tt p os, at vi kan observere dem i detaljer. Det er det, der gr, at deres dannelsesprocesser stadig er ukendte, ogs selvom de helt klart har stor betydning for udseendet af H II-omrdet, som det p billedet.
O-type stars likely form from the densest parts of the nebular clouds like RCW 106 and they are notoriously difficult to study. Apart from obscuration by dust, another challenge is the brevity of an O-type stars life. They burn through their nuclear fuel in mere tens of millions of years, while the lightest stars have lifetimes that span many tens of billions of years. The difficulty of forming a star of this mass, and the shortness of their lifetimes, means that they are very rare only one in every three million stars in our cosmic neighbourhood is an O-type star. None of those that do exist are close enough for detailed investigation and so the formation of these fleeting stellar giants remains mysterious, although their outsized influence is unmistakeable in glowing H II regions like this one.
Noter
[1] Kataloget blev samlet i 1960 af tre astronomer fra Mount Stromlo Observatoriet i Australien. Deres efternavne var Rodgers, Campbell and Whiteoak, og deraf kommer katalogbetegnelsen RCW.
[2] Supernovaresten er SNR G332.4-00.4, som ogs kaldes RCW 103. Den er omkring 2 000 r gammel. De nederste filamenter har navnet RCW 104, og de omgiver WolfRayetstjernen WR 75.
Mere information
ESO er den fremmeste fllesnationale astronomiorganisation i Europa, og verdens langt mest produktive jordbaserede astronomiske observatorium. 16 lande er med i ESO: Belgien, Brazilien, Danmark, Finland, Frankrig, Italien, Nederlandene, Polen, Portugal, Spanien, Sverige, Schweiz, Storbritannien, Tjekkiet, Tyskland og strig, og desuden vrtsnationen Chile. ESO har et ambitist program, som gr det muligt for astronomer at gre vigtige videnskabelige opdagelser. Programmet har focus p design, konstruktion og drift af strke jordbaserede observatorier. Desuden har ESO en ledende rolle i formidling og organisering af samarbejde omkring astronomisk forskning. ESO driver tre enestende observatorier i verdensklasse i Chile: La Silla, Paranal og Chajnantor. P Paranal driver ESO VLT, Very Large Telescope, som er verdens mest avancerede observatorium for synligt lys, samt to oversigtsteleskoper. VISTA, som observerer i infrardt, er verdens strste oversigtsteleskop, og VLT Survey Teleskopet er det strste teleskop bygget til at overvge himlen i synligt lys. ESO er en af de strste partnere i ALMA, som er det strste eksisterende astronomiprojekt. For tiden bygges E-ELT, et 39 m optisk og nrinfrardt teleskop p Cerro Armazones, tt ved Paranal. Det bliver "verdens strste himmelje".
Links
Kontakter
Ole J. Knudsen
ESON-Danmark Stellar Astrophysics Centre Aarhus Universitet
Aarhus, Danmark
Tel: 8715 5597
Mobil: 4057 4520
Email: eson-denmark@eso.org
Richard Hook
ESO education and Public Outreach Department
Garching bei Mnchen, Germany
Tel: +49 89 3200 6655
Mobil: +49 151 1537 3591
Email: rhook@eso.org
Om pressemeddelelsen
Pressemeddelelse nr.: | eso1607da |
Navn: | RCW 106 |
Type: | Milky Way : Nebula : Type : Supernova Remnant Milky Way : Nebula : Type : Star Formation Milky Way : Star : Type : Wolf-Rayet |
Facility: | VLT Survey Telescope |