eso1032cs — Tiskov zprva (vdeck)
Hvzdn exploze ve 3D
4. srpna 2010
Astronomov pracujc s dalekohledem ESO/VLT zskali prvn trojrozmrn pohled na materil vyvren pi nedvn explozi supernovy. Podle tchto pozorovn se mohutn vbuch odehrl pevኬn jednm smrem a exploze tedy musela bt velmi turbulentnm procesem. Takov vsledek je v dobrm souhlasu s pedpovd souasnch numerickch model.
Na rozdl od naeho Slunce, kter zanikne podstatn klidnjm zpsobem, exploduj hmotn hvzdy v samotnm zvru svho krtkho ivota jako supernovy a pitom vyvrhnou do okol obrovsk mnostv materilu. Supernova ve Velkm Magellanov oblaku z roku 1987, oznaovan jako SN 1987A, m mezi ostatnmi specifick postaven. Byla prvn supernovou pozorovatelnou pouhm okem od roku 1604, tedy po 383 letech (eso8704). Dky sv blzkosti astronomm umonila studium exploze hmotn hvzdy a nslednch jev v dosud nevdanch detailech. Nen tedy divu, e se SN 1987A setkala mezi vdci s takovm nadenm, jako jen nkolik mlo dalch jev v modern historii astronomie.
Supernova SN 1987A byla doslova zlatm dolem pro astrofyziky (eso8711 a eso0708). Umonila vznamn pozorovatelsk prvenstv napنklad detekci neutrin produkovanch pi kolapsu jdra, ztotonn supernovy s hvzdou zaznamenanou ped vbuchem na archivnch deskch, pozorovn asymetrie pi explozi, pنmou detekci vytvoench radioaktivnch prvk i vzniku prachovch ͆stic, nebo monost sledovn interakce materilu v okol hvzdy a mezihvzdnho prosted (eso0708).
Nov pozorovn pomoc pنstroje SINFONI [1] a dalekohledu ESO/VLT poskytla dal jet hlub pohled do taj tohoto asnho jevu. Astronomov poprv zkonstruovali trojrozmrn model centrln ͆sti materilu vyvrenho pi explozi.
Ukazuje se, e vbuch byl v nkterch smrech mohutnj a materil se zde il rychleji. To vedlo ke vzniku pozorovanho nepravidelnho tvaru, jeho nkter ͆sti jakoby vynvaj mnohem dle do okolnho prostoru.
Pi samotn explozi byla prvn hmota uvolnna neuvۊitelnou rychlost a 100 milion km/h, co je zhruba 1/10 rychlosti svtla (pro pedstavu je to 100 000krt rychleji ne let dopravn letadlo). I tak ale tto hmot trvalo deset let, ne se setkala s prstencem prachu a plynu, kter byl umrajc hvzdou uvolnn v minulosti. Snmky t銬 ukazuj dal vlnu hmoty, kter putuje desetkrt ni rychlost a je ohنvna radioaktivnmi prvky vzniklmi pi vbuchu.
Zmۊili jsme rozdlen rychlost vyvrenho materilu v centrln ͆sti kolem supernovy 1987A, نk vedouc autorka studie Karina Kjr. Dosud pesn nevme, jak supernovy exploduj, ale informace o tom, jak se to stane, je zachycena v pohybu vyvrenho materilu. Nyn vme, e hmota nebyla odvrena symetricky, ale naopak jen v uritch smrech, kter jsou navc odlin od orientace starho prstence.
A prv takov asymetrie byla nedvno pedpovzena nktermi po͆taovmi modely vbuchu supernovy, kter ukzaly, e v prbhu exploze dochz k velkorozmrovm nestabilitm. Tato nov pozorovn jsou tak prvnm potvrzenm sprvnosti model.
SINFONI patن k nejlepm pنstrojm svho druhu a pouze mnostv detail, kter poskytuje, tmu umonilo uinit prezentovan zvry. Systm adaptivn optiky, kter vyuv, eliminuje efekty rozmazn obrazu vlivem turbulenc v zemsk atmosfe a pokroil technika snmn znm jako 'integral field spectroscopy' (spektroskopie celho pole) umouje najednou sledovat rzn ͆sti chaotickho okol supernovy. Vsledkem je trojrozmrn snmek.
Spektroskopie celho pole je speciln technika, kde ke kadmu obrazovmu elementu zskvme navc informaci o vlastnostech a rychlosti plynu, نk Kjr. Krom klasickho obrzku mme tedy k dispozici informaci o rychlosti pohybu materilu podl zornho paprsku. A jeliko znme as od okamiku exploze a hmota se pohybuje prostorem voln, je jednoduch z rychlosti spo͆tat vzdlenost. Dky tomu zskvme pedstavu, jak vnitn ͆sti vyvrenho plynu vypadaj pi pohledu zepedu i z boku.
Poznmky
[1] Tm pouil pنstroj SINFONI (Spectrograph for INtegral Field Observations in the Near Infrared) a dalekohled ESO/VLT. SINFONI pracuje v blzkm infraervenm psmu (1,12,45 m) a jedn se o spektrograf pro cel pole, vybaven modulem adaptivn optiky.
Dal informace
Vzkum je prezentovn v asopise Astronomy and Astrophysics v lnku s nzvem 'The 3-D Structure of SN 1987As inner Ejecta', autor K. Kjr a kol.
Sloen tmu: Karina Kjr (Queens University Belfast, UK), Bruno Leibundgut, Jason Spyromilio (ESO) a Claes Fransson, Anders Jerkstrand (Stockholm University, vdsko).
ESO (Evropsk jin observato) je hlavn mezinrodn astronomickou organizac Evropy a patن k nejproduktivnjm astronomickm observatoنm svta. Je podporovna 14 lenskmi stty, ktermi jsou: Belgie, esk republika, Dnsko, Finsko, Francie, Itlie, Nmecko, Nizozem, Portugalsko, Rakousko, panlsko, vdsko, vcarsko a Velk Britnie. ESO m za cl vvoj, konstrukci a provoz vkonnch pozemnch astronomickch zaنzen, kter umon vznamn vdeck objevy. ESO tak hraje pedn roli pi propagaci a organizaci mezinrodn spoluprce na poli astronomickho vzkumu. ESO v souasnosti provozuje ti observatoe svtov rovn: La Silla, Paranal a Chajnantor, kter se nachzej na pouti Atacama v Chile. Na Paranalu se nachz VLT (Very Large Telescope = Velmi velk dalekohled) nejvysplej pozemn dalekohled pracujc ve viditelnm svtle a VISTA, nejvt pehldkov dalekohled pro infraervenou oblast na svt. Zrove je ESO evropskm zstupcem nejvtho astronomickho projektu vech dob teleskopu ALMA budovanho na planin Chajnantor. V souasnosti ESO plnuje vstavbu Evropskho extrmn velkho dalekohledu (E-ELT), kter bude mt prmr primrnho zrcadla 42 metr. Ml by pracovat v infraervenm i viditelnm oboru zen a stane se nejvtm dalekohledem svta.
Odkazy
Kontakty
Viktor Votruba
Nrodn kontakt
Tel.: +420 267 103 040
Email: votruba@physics.muni.cz
Karina Kjr
Queens University
Belfast, UK
Tel.: +44 28 9028 8662
Mobil: +44 79 1608 0702
Email: karina.kjaer@gmail.com
Bruno Leibundgut
ESO
Garching bei Mnchen, Germany
Tel.: +49 89 3200 6295
Email: bleibund@eso.org
Richard Hook
ESO, La Silla, Paranal, E-ELT and Survey telescopes Press Officer
Garching bei Mnchen, Germany
Tel.: +49 89 3200 6655
Email: rhook@eso.org
O zprv
Tiskov zprva .: | eso1032cs |
Facility: | Very Large Telescope |
Science data: | 2010A&A...517A..51K |