eso1008cs — Tiskov†á zpr†áva (sn†ímek)
Sv€Ûtlo, v†ítr a oheŠÈ
24. †¡nora 2010
Pozoruhodn† z†áb€Ûr, kter† dnes zveŠÙejnila Evropsk†á jiŠ¬n†í observatoŠÙ, zachycuje hv€Ûzdokupu NGC 346 s mlhovinou. Ta pŠÙedstavuje nejjasn€ÛjŠá†í m†ísto zrodu nov†ch hv€Ûzd v sousedn†í galaxii òÀÓ Mal†ém Magellanov€Û mra€Ínu vzd†álen†ém od n†ás 210 tis†íc sv€Ûteln†ch let sm€Ûrem do souhv€Ûzd†í Tukana. Intenzivn†í z†áŠÙen†í a hv€Ûzdn† v†ítr, vys†ílan†é do okoln†ího prostoru mlad†mi hmotn†mi hv€Ûzdami, rozfukuj†í z†áŠÙ†íc†í plyn mimo hv€Ûzdokupu a vytv†áŠÙej†í jemnou mlhovinu pŠÙipom†ínaj†íc†í pavu€Íinu.
Stejn€Û jako mnoho jin†ch kr†ásn†ch astronomick†ch objektŠï je i mlhovina NGC 346 takŠÙ†íkaj†íc 'v pohybu' a neust†ále se m€Ûn†í. JelikoŠ¬ ze zbyl†é hmoty se aŠ¬ dosud tvoŠÙ†í nov†é hv€Ûzdy, sv†m zaŠ¬ehnut†ím vŠ¬dy nastartuj†í dalŠá†í etapu rozptylov†án†í plynu a na tv†áŠÙi tohoto z†áŠÙ†íc†ího objektu vymodeluj†í nov†é jemn†é vr†ásky.
NGC 346 zab†ír†á oblast Šáirokou asi 200 sv€Ûteln†ch let, tedy prostor zhruba 50kr†át rozs†áhlejŠá†í, neŠ¬ je mezi naŠá†ím Sluncem a jeho nejbliŠ¬Šá†ím hv€Ûzdn†m sousedem, Proximou Centauri. Astronomov†é tento objekt ozna€Íuj†í jako otevŠÙenou hv€Ûzdokupu mimo jin†é proto, Š¬e vŠáichni €Ílenov†é t†éto skupiny vznikli z pŠïvodn€Û jedin†ého oblaku hmoty. Mlhovin€Û, kter†á hv€Ûzdokupu obklopuje, ŠÙ†ík†áme emisn†í, coŠ¬ znamen†á, Š¬e mezihv€Ûzdn† plyn je hv€Ûzdami zahŠÙ†ív†án a n†ásledkem toho s†ám sv†ít†í.
ˆà
Mnoho hv€Ûzd v t†éto hv€Ûzdokup€Û je velmi mlad†ch (v kosmick†ém m€ÛŠÙ†ítku samozŠÙejm€Û), jejich v€Ûk je odhadov†án jen na n€Ûkolik milionŠï let (eso0834). Siln† hv€Ûzdn† v†ítr vytv†áŠÙen† hmotn†mi hv€Ûzdami stla€Íuje okoln†í plyn a pŠÙedstavuje tak rozhoduj†íc†í proces k nastartov†án†í dalŠá†ích epizod hv€Ûzdotvorby, vedouc†ích k postupn†ému zrodu nov†ch hv€Ûzd. ZhuŠát€Ûn† materi†ál totiŠ¬ v n€Ûkter†ch m†ístech za€Íne samovoln€Û kolabovat prostŠÙednictv†ím vlastn†í gravitace, dokud nen†í natolik hust† a hork†, aby zrodil hv€Ûzdu ozaŠÙuj†íc†í zbytky plynu a prachu. Ve hv€Ûzdami pŠÙepln€Ûn†é oblasti, jako je NGC 346 s vysok†m po€Ítem mlad†ch ned†ávno zformovan†ch hv€Ûzd, je v†sledkem n†ádhern† astronomick† objekt, c†íl jako stvoŠÙen† pro naŠáe dalekohledy.
ˆà
Hv€Ûzdokupa NGC 346 se nach†áz†í v Mal†ém Magellanov€Û mra€Ínu, coŠ¬ je trpasli€Í†í galaxie vzd†álen†á od n†ás asi 210 tis†íc sv€Ûteln†ch let. Je to jeden z mal†ch kosmick†ch sousedŠï naŠá†í mnohem v€ÛtŠá†í Galaxie. Mal†é Magellanovo mra€Íno i jeho v€ÛtŠá†í dvoj€Íe (Velk†é Magellanovo mra€Íno) jsou viditeln†é pouh†m okem z jiŠ¬n†í polokoule a astronomŠïm slouŠ¬†í jako laboratoŠÙ pro studium dynamiky formov†án†í hv€Ûzd mimo Galaxii.
Tento obr†ázek byl poŠÙ†ízen pomoc†í kamery WFI (Wide Field Imager) na dalekohledu MPG/ESO o prŠïm€Ûru zrcadla 2,2 m (La Silla, Chile) a astronomŠïm pŠÙin†áŠá†í dŠïleŠ¬it†é informace o historii zrodu a v†voje hv€Ûzd. Jsou na n€Ûm totiŠ¬ patrn†é stŠÙ†ípky informace, jak v†voj hv€Ûzd prŠïb€ÛŠ¬n€Û m€Ûn†í vzhled sv†ého kosmick†ého okol†í.ˆà
ˆà
Zdroj
DalŠá†í informace
ESO (Evropsk†á jiŠ¬n†í observatoŠÙ) je hlavn†í mezin†árodn†í astronomickou organizac†í Evropy a patŠÙ†í k nejproduktivn€ÛjŠá†ím astronomick†m observatoŠÙ†ím sv€Ûta. Je podporov†ána 14 €Ílensk†mi st†áty, kter†mi jsou: Belgie, €Ìesk†á republika, D†ánsko, Finsko, Francie, It†álie, N€Ûmecko, Nizozem†í, Portugalsko, Rakousko, Šàpan€Ûlsko, Šàv†édsko, Šàv†carsko a Velk†á Brit†ánie. ESO m†á za c†íl v†voj, konstrukci a provoz v†konn†ch pozemn†ích astronomick†ch zaŠÙ†ízen†í, kter†á umoŠ¬n†í v†znamn†é v€Ûdeck†é objevy. ESO tak†é hraje pŠÙedn†í roli pŠÙi propagaci a organizaci mezin†árodn†í spolupr†áce na poli astronomick†ého v†zkumu. ESO v sou€Íasnosti provozuje tŠÙi observatoŠÙe sv€Ûtov€Û †¡rovn€Û: La Silla, Paranal a Chajnantor, kter†é se nach†ázej†í na pouŠáti Atacama v Chile. Na Paranalu se nach†áz†í VLT (Very Large Telescope = Velmi velk† dalekohled) òÀÓ nejvysp€ÛlejŠá†í pozemn†í dalekohled pracuj†íc†í ve viditeln†ém sv€Ûtle a VISTA, nejv€ÛtŠá†í pŠÙehl†ídkov† dalekohled pro infra€Íervenou oblast na sv€Ût€Û. Z†ároveŠÈ je ESO evropsk†m z†ástupcem nejv€ÛtŠá†ího astronomick†ého projektu vŠáech dob òÀÓ teleskopu ALMA budovan†ého na planin€Û Chajnantor. V sou€Íasnosti ESO pl†ánuje v†stavbu Evropsk†ého extr†émn€Û velk†ého dalekohledu (E-ELT), kter† bude m†ít prŠïm€Ûr prim†árn†ího zrcadla 42 metrŠï. M€Ûl by pracovat v infra€Íerven†ém i viditeln†ém oboru z†áŠÙen†í a stane se nejv€ÛtŠá†ím dalekohledem sv€Ûta.
Kontakty
Viktor Votruba
N†árodn†í kontakt
Tel.: +420 267 103 040
Email: votruba@physics.muni.cz
Henri Boffin
ESO ePOD
Garching, Germany
Tel.: +49 89 3200 6222
Email: hboffin@eso.org
O zpr†áv€Û
Tiskov†é zpr†áva €Í.: | eso1008cs |
Jm†éno: | NGC 346 |
Facility: | MPG/ESO 2.2-metre telescope |