eso0942cs — Tiskov zprva (vdeck)
Exoplanety klem k zhadnmu sloen Slunce
11. listopadu 2009
Detailn studium vzorku 500 hvzd, z nich 70 obklopuje znm planetrn systm, poslouilo k vyeen letit zhady slunenho lithia. Tm astronom vyuvajcch vkonn spektrograf ESO/HARPS objevil, e hvzdy slunenho typu obklopen planetami mnohem efektivnji ni͆ lithium ve svm nitru, ne stejn hvzdy bez planetrnch systm. Krom toho, e se tak podailo vyeit problm nedostatku lithia na Slunci, zskali astronomov tak velmi efektivn nstroj, jak odhalit hvzdy s planetrnm systmem.
Ji tmۊ 10 let jsme se pokoueli zjistit, co odliuje hvzdy doprovzen planetami od jejich osamocench protjk, نk Garik Israelian, vedouc autor lnku, kter tento tden vyjde v asopise Nature. Nyn jsme objevili, e mnostv lithia ve hvzdch podobnch Slunci zvis na tom, zda maj, i nemaj planety.
Po desetilet byly u naeho Slunce zaznamenvny ni hodnoty obsahu tohoto prvku ve srovnn s dalmi hvzdami slunenho typu a astronomov nebyli schopni tuto anomlii vysvtlit. Objev tto vlastnosti u dalch hvzd s planetami vak poskytuje zcela pirozen vysvtlen letit zhady, kter je podle ns velmi jednoduch. Slunce jev nedostatek lithia, protoe m planetrn systm, dodv Israelian.
Tento zvr je zaloen na analze 500 hvzd, vetn 70, kter host ji objeven planetrn systm. Vtina z tchto stlic byla po adu let pravideln monitorovna pomoc pنstroje ESO High Accuracy Radial Velocity Planet Searcher, znmho jako HARPS. Tento spektrograf je nainstalovn na teleskopu ESO o prmru 3,6 m a je nejspۊnjm svtovm lovcem exoplanet. Jedn se v souasnosti o nejvt mon vzorek, kter nm umon odhalit, ͆m jsou hvzdy s planetrnmi systmy vjimen, نk spoluautor Michel Mayor.
Astronomov se pedevm zajmali o hvzdy slunenho typu, kter tvoily tmۊ tvrtinu celho vzorku. Vtina z hvzd hostcch planetrn systm, obsahovala mn ne 1 % mnostv lithia ve srovnn s ostatnmi. Stejn jako nae Slunce byly tyto hvzdy velmi efektivn pi spalovn lithia, kter zskaly pi svm vzniku, نk len tmu Nuno Santos. Dky pouit takto uniktn velkho vzorku meme tak vylouit, e sn튬en obsah lithia m pنm vztah k njak jin vlastnosti dan hvzdy, napنklad jejmu stن.
Na rozdl od ostatnch prvk leh͆ch ne elezo nejsou atomy lithia, berylia i bru ve velkm mnostv produkovny hvzdami. Vdci se domnvaj, e lithium sloen jen ze tن proton a ty neutron bylo z velk ͆sti vytvoeno krtce po Velkm tesku ped 13,7 miliardami let. Take pokud tento prvek nebyl njakm procesem znien v nitrech samotnch hvzd, mla by vtina z nich obsahovat jeho stejn pomrn mnostv.
Tento vsledek poskytuje astronomm novou levnou metodu pro hledn planetrnch systm: na zklad mۊen zastoupen lithia ve hvzdch je mon rozhodnout, kter jsou vhodn pro dal pozorovac programy hledn exoplanet.
Nyn kdy vme, e pنtomnost planet je spojena s nzkm obsahem lithia v mateskch hvzdch, zbv odhalit odpovdn fyzikln mechanismus. Existuje nkolik monost, jak planety mohou naruovat pohyb hmoty ve vnitnch ͆stech mateskch hvzd, mnit rozloen rznch chemickch prvk a tm zpsobit znien atom lithia. Je na teoreticch, aby ukzali, kter z proces je nejpravdpodobnj, uzavr Mayor.
Dal informace
Vzkum bude prezentovn v lnku, zveejnnm 12. listopadu 2009 v asopise Nature (Enhanced lithium depletion in Sun-like stars with orbiting planets, autor G. Israelian a kol.).
Sloen tmu: Garik Israelian, Elisa Delgado Mena, Carolina Domnguez Cerdea, and Rafael Rebolo (Instituto de Astrofisca de Canarias, La Laguna, Tenerife, Spain), Nuno Santos a Sergio Sousa (Centro de Astrofisica, Universidade de Porto, Portugal), Michel Mayor a Stphane Udry (Observatoire de Genve, Switzerland) a Sofia Randich (INAF, Osservatorio di Arcetri, Firenze, Italy).
ESO (Evropsk jin observato) je mezinrodn evropskou organizac pro astronomii. Jejmi leny (14) jsou: Belgie, esk republika, Dnsko, Finsko, Francie, Itlie, Nmecko, Nizozem, Portugalsko, Rakousko, panlsko, vdsko, vcarsko a Velk Britnie. ESO m za cl vvoj, konstrukci a provoz vkonnch pozemnch dalekohled, jen zpنstupn astronomm vznamn vdeck objevy. ESO tak hraje pedn roli v astronomickm vzkumu a mezinrodn spoluprci. V souasnosti provozuje svtov jedinen observatoe, je se nachzej na pouti Atacama Chile: La Silla, Paranal a Chajnantor. Na Paranalu ESO provozuje nejvysplej pozemn dalekohled pracujc ve viditelnm svtle Velmi velk dalekohled (VLT). Zrove je ESO evropskm zstupcem nejvtho astronomickho projektu vech dob teleskopu ALMA. V souasnosti ESO plnuje vstavbu Evropskho extrmn velkho dalekohledu (E-ELT), kter bude mt prmr primrnho zrcadla 42 metr. Bude pracovat ve viditelnm a infraervenm oboru a stane se nejvtm dalekohledem svta.
Odkazy
- Odborn lnek
- Dal informace: Exoplanet Media Kit
- Webov strnky projektu (G. Israelian): http://www.iac.es/proyecto/abuntest/framesetwelcome.htm
- tiskov zprva ESO 10/01: http://www.eso.org/public/outreach/press-rel/pr-2001/pr-10-01.html
Kontakty
Viktor Votruba
Nrodn kontakt
Tel.: +420 267 103 040
Email: votruba@physics.muni.cz
Garik Israelian
Insitituto de Astrofisica de Canarias
Tenerife, Spain
Tel.: +34 922 60 5258
Email: gil@iac.es
Nuno Santos
Centro de Astrofisica da Universidade do Porto
Porto, Portugal
Tel.: +351 226 089 893
Email: Nuno.Santos@astro.up.pt
Sergio Sousa
Centro de Astrofisica da Universidade do Porto
Porto, Portugal
Email: sousasag@astro.up.pt
Michel Mayor
Observatory of Geneva University
Geneva, Switzerland
Tel.: +41 22 379 22 00
Email: Michel.Mayor@obs.unige.ch
Stphane Udry
Observatory of Geneva University
Geneva, Switzerland
Email: Stephane.Udry @obs.unige.ch
O zprv
Tiskov zprva .: | eso0942cs |
Legacy ID: | PR 42/09 |
Facility: | ESO 3.6-metre telescope |
Science data: | 2009Natur.462..189I |